En/Na ..................., actuant en qualitat de president de l’entitat ........................., inscrita amb el núm. ......................., amb NIF núm. G-61765988, amb domicili a efectes de notificació d’aquest expedient, .........................., davant l’Agència Catalana de l’Aigua del Departament de Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya, compareixen i,

EXPOSA: 

Que en data 29 de desembre de 2000, ha estat publicat al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, D.O.G.C. núm. 3294, ANUNCI d’informació pública sobre el “projecte d’obra per a la construcció de tractament d’aigua marina del delta de la Tordera, als termes municipals de Blanes, Malgrat de Mar, Tordera i Palafolls i de l’ampliació de la llista de béns i drets afectats per les obres”, que s’acompanya com a document núm. 1, així com, anunci d’informació pública de l’estudi d’impacte ambiental de l’esmentat projecte, i pel qual, també es fa pública la licitació de contracte per a la redacció del projecte constructiu, execució de la instal·lació i posterior explotació.

I dins del termini establert en l’esmentat anunci, termini de 15 dies, a l’empara del que estableix la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i procediment administratiu comú, compareixen a l’expedient de referència, oposant-nos a l’esmentat projecte, estudi d’impacte ambiental, relació de béns i drets afectats i licitació, i de forma simultània, en base l’article 62 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, instem la nul·litat de ple dret d’aquests i expedient administratiu que li 
dóna cobertura, en base a les següents,

AL·LEGACIONS:

PRIMERA.-.- EL PROJECTE DE DESSALADORA AL DELTA DE LA TORDERA, NO ÉS CAP SOLUCIÓ REAL NI EFECTIVA ALS PROBLEMES DE SOBREEXPLOTACIÓ I CONTAMINACIÓ QUE PATEIX L’AQÜÍFER DE LA TORDERA

EL PROJECTE DE DESSALADORA, NO DÓNA UNA SOLUCIÓ GLOBAL A LA PROBLEMÀTICA QUE PATEIX LA TORDERA, ESSENT UN “PEDAÇ” QUE NOMÉS TÉ COM A OBJECTIU CONTENTAR ALS POBLES DE LA COSTA, I AMAGAR LA SOBREEXPLOTACIÓ QUE PATEIX LA CONCA EN LA SEVA CAPÇALERA A CONSEQÜÈNCIA DE LES EMBOTELLADORES.

Durant aquest darrer any, els pagesos de la zona i aquesta entitat ha denunciat a l’administració actuant, la sobreexplotació que pateix l’aqüífer de la Tordera, i alhora, han reclamat l’adopció de mesures per solucionar aquesta problemàtica, mesures per ser efectives, passen en primer lloc, per analitzar tota la conca de la Tordera (des de la seva capçalera fins al Delta), les activitats i consums d’aigua existents, i necessitats de consum, dins d’un procés transparent i públic.

A més, de forma concreta, s’ha sol·licitat a l’administració actuant, Agència Catalana de l’Aigua, el següent:

-	Constituir la corresponent COMUNITAT D’USUARIS DE TOTA LA CONCA DEL RIU TORDERA. (article 2 Decret 328/88)

-	Publicar i donar audiència de totes les sol·licituds de concessió d’aprofitaments d’aigües, d’aquesta Conca (article 4.1. Decret 328/88)

-	Respectar en l’atorgament concessions i autoritzacions administratives per a l’aprofitament d’aigües de la Conca, la prelació i ordre establerta en l’article 58 de la Llei d’Aigües (article 4.6. del Decret 328/88)

-	Elaborar un INVENTARI D’APROFITAMENTS.

-	Elaborar un PLA D’ORDENACIÓ D’EXTRACCIONS article 10 del Decret 328/88.

-	Elaborar el corresponent PLA HIDROLÒGIC DE TOTA LA CONCA DEL RIU TORDERA.

-	Complir i executar tot allò que preveuen els articles 27 i 28 del Pla aprovat pel Consell de Ministres mitjançant Reial Decret 1664/1998, de 24 de juliol

-	Establir una moratòria en el creixement urbanístic dels municipis que s’abasteixen d’aigua de la Conca de la Tordera.

A tot això, l’Agència Catalana de l’Aigua no ha donat resposta, donant evasives a les reivindicacions dels ciutadans de la Conca.

En resposta a aquestes reivindicacions dels ciutadans, l’Agència Catalana de l’Aigua només decideix projectar i construir una dessaladora, altrament dita “INSTAL·LACIÓ DE TRACTAMENT D’AIGUA DE MAR (ITAM) DEL DELTA DE LA TORDERA”, això si, sense analitzar la problemàtica global de sobreexplotació i contaminació que pateix la Conca de la Tordera, en la seva totalitat, i sense regular l’aprofitament d’aigües a la Conca, des de la seva capçalera fins al delta, amb el corresponent pla d’ordenació d’extraccions i pla hidrològic de tota la Conca.

Tanmateix, no deixa de ser absurd i contradictori pretendre que amb la construcció d’una dessaladora al Delta es solucionaran els problemes existents , quan a la part alta i mitja de la Tordera, continua la sobreexplotació de l’aqüífer, fet que té conseqüència directa en aquestes zones i aigües avall. 

Així doncs, només podem afirmar que, construir una dessaladora al delta, sense haver-se analitzat i avaluat la problemàtica global que pateix la Conca de la Tordera, i sense haver planificat les seves solucions globals, és un “pedaç”, essent una solució parcial al problema, solució que només té com a objectiu contentar els pobles de la costa i amagar la ferotge sobreexplotació de recursos hídrics que es realitza a la capçalera i part mitja de la Tordera (embotelladores i indústries).

En conseqüència, hem de rebutjar la forma en que s’ha projectat aquesta dessaladora (sense consultar als afectats i ciutadans de la zona), i el mateix fons, ja que, es vol solucionar el problema de la sobreexplotació, de forma parcial, sense analitzar-lo globalment, i sense haver-se elaborat un inventari i pla d’extraccions i un Pla Hidrològic de tota la Conca de la Tordera.

SEGONA.- EL PROBLEMA DE LA SOBREEXPLOTACIÓ DE LA TORDERA, ÉS UN PROBLEMA GLOBAL DE TOTA LA CONCA DEL RIU TORDERA, I NO NOMÉS DE LA ZONA DELTAICA. 

L’Agència Catalana de l’Aigua amb aquest projecte de dessaladora “ITAM”, vol solucionar les conseqüències d’un problema, sense atacar l’origen del problema i les seves causes.

L’origen del problema existent a la conca de la Tordera, la sobreexplotació, ja s’inicia a la capçalera d’aquesta conca, amb l’existència d’indústries de l’aigua (embotelladores), problema que afecta a tota la Conca i no només a la seva part deltaica i costanera.

A més, si existeix un problema concret de salinització en el tram final del riu Tordera, és perquè hi ha un problema de sobreexplotació aigües amunt, es a dir, la causa del problema està en la sobreexplotació que pateix tota la conca, i no només a la seva part final. La salinització d’un tram de la Tordera, només és una conseqüència de la sobreexplotació a tota la conca. Per tant, és absurd posar solució a les conseqüència d’un problema, si no es busquen solucions a les causes i als seus orígens.

En conclusió, entenem que construir una “ITAM”, dessaladora, al delta de la Tordera, sense estudiar les causes globals i reals de la sobreexplotació de la Tordera, i només donar solució i garantir l’aigua a una part dels usuaris de la Conca (els municipis de la costa), no és cap solució al problema real i global que patim, essent una mesura que discrimina als diferents pobles i usuaris de la Conca, i que alhora, es basa en unes premisses totalment falses i errònies.

TERCERA.- EL PROJECTE D’OBRA PER A LA CONSTRUCCIÓ DE LA INSTAL·LACIÓ I TRACTAMENT D’AIGUA DE MAR DEL DELTA DE LA TORDERA, ÉS UN PROJECTE QUE VULNERA I INFRINGEIX ELS PLANS GENERALS D’ORDENACIÓ DELS MUNICIPIS DE BLANES, TORDERA I MALGRAT, ESSENT UN PROJECTE NUL DE PLE DRET
 
Els Plans Generals d’Ordenació dels municipis més afectats pel projecte de dessaladora “ITAM” promogut per la Generalitat de Catalunya, estableixen diferents tipus de protecció pel sòl no urbanitzable agrícola i d’entorn fluvial.

En concret, el Pla General d’Ordenació de Blanes protegeix el sòl no urbanitzable agrícola proper al riu Tordera (entre la Plantera i el curs del riu), al igual que el municipi de Malgrat de Mar.

Alhora, el Pla General d’Ordenació de Tordera, estableix una estricta protecció del sòl no urbanitzable agrícola, en concret, el qualifica el sòl no urbanitzable de valor agrícola –R1- (Pla de Jalpí i zona contigua al curs del riu Tordera).

De l’examen del projecte de “l’ITAM”, així com, les seves conduccions de subministrament d’aigua i electricitat, es constata que aquest projecte afecta espais i terrenys qualificats en els diferents Plans Generals, com a sòl no urbanitzable agrícola protegit (en el cas concret de Tordera, -R1-, SNU de valor agrícola), i sòl no urbanitzable d’especial protecció (com són les zones deltaiques, torrents i rieres, així com, zona contigua al curs del riu).

En conseqüència, el projecte de dessaladora, al afectar terrenys del sòl no urbanitzable agrícola protegit i d’especial protecció, vulnerant el que estableixen els Plans Generals d’Ordenació dels municipis de Blanes, Malgrat de Mar i Tordera, i contradir el que estableix el planejament urbanístic vigent en els municipis afectats ha de comportar la declaració de nul·litat de ple dret d’aquest projecte, en base l’article 62 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, en concordància amb el Decret Legislatiu 1/1990, de 12 de juliol, pel qual s’aprova la refosa de textos legals vigents a Catalunya en matèria urbanística.

QUARTA.-  EL PROJECTE DE DESSALADORA ÉS NUL DE PLE DRET, PER MODIFICAR PER LA VIA DE FET, ELS PLANS GENERALS D’ORDENACIÓ DE BLANES, TORDERA I MALGRAT DE MAR.

VULNERACIÓ DEL DECRET LEGISLATIU 1/1990, DE 12 DE JULIOL.

CINQUENA.- EL PROJECTE “D’ITAM”, ALTREMENT DIT “DESSALADORA”, VULNERA EL PRINCIPI DE JERARQUIA NORMATIVA EN MATÈRIA URBANÍSTICA.

Com s’ha exposat en els apartats anteriors, no hi ha dubte que el projecte exposat en fase d’informació pública, no està previst ni contemplat en els Planejament Urbanístic vigent, i alhora, contradiu i vulnera el que estableixen els Plans Generals dels municipis afectats, al introduir usos no previstos en el sòl no urbanitzable de valor agrícola i d’especial protecció. 

Aquest fet determina la vulneració del principi de jerarquia normativa en matèria urbanística, donat que un projecte d’obra o d’infraestructura, de rang inferior i amb caràcter específic, que ha de desenvolupar el que preveu el pla general, està modificant substancialment les determinacions establertes per l’instrument de planejament general del territori municipal, i de rang superior als projectes, com són els Plans Generals.

En conclusió, hem d’afirmar que el projecte i estudi d’impacte ambiental de l’ITAM “dessaladora”, així com, inici de l’expedient de licitació i d’expropiació, són nuls de ple dret, al vulnerar el principi de jerarquia normativa en matèria urbanística, emparat en el mateix article 9.3 de la Constitució espanyola, circumstància que ha de comportar la seva nul·litat de ple dret en base a l’article 62 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.

SISENA.- LA MODIFICACIÓ PER LA VIA DE FET D’UNA ZONA QUALIFICADA PEL VIGENT PLA GENERAL D’ORDENACIÓ DE BLANES, MALGRAT I TORDERA, DE SÒL NO URBANITZABLE DE VALOR AGRÍCOLA, VULNERA LA LLEI 6/1998, DE 13 D’ABRIL, DE RÈGIM DEL SÒL I VALORACIONS.

SETENA.- EL PROJECTE DE DESSALADORA I EL SEU ESTUDI D’IMPACTE AMBIENTAL, SON NULS DE PLE DRET, PER VULNERAR EL QUE ESTABLEIX L’ARTICLE 2 DEL DECRET 114/1988, DE 7 D’ABRIL, I NORMATIVA COMUNITARIA EN MATERIA D’AVALUACIÓ D’IMPACTE AMBIENTAL DE LES REPERCUSIONS DE DETERMINATS PROJECTES EN EL MEDI.

Segons la documentació examinada i relativa al projecte de dessaladora “ITAM”, es fa referència a l’existència d’un estudi d’impacte ambiental, el qual, consisteix, de poc més de 12 pàgines.

En aquest “pretès” estudi d’impacte ambiental, es detecten les següents mancances i irregularitats (greus):

-	no hi ha un anàlisi detallat de l’indret on es preveu ubicar l’obra i activitat: sòls no urbanitzables de valor agrícola, rieres i torrents, zona del delta, zona marina…
-	no es descriu ni d’identifica quina és la situació administrativa de l’àrea afectada: règim jurídic, elements protegits, règims jurídics especials…
-	descripció i anàlisi deficient del medi físic, el medi i l’entorn…
-	no s’identifiquen les servituds i altres drets reals a les que afectarà el projecte i que tindran incidència sobre el projecte…
-	no s’avaluen ni s’han estudiat quines són les necessitats del projecte ni les seves exigències…
-	no s’avaluen els efectes previsigles directes i indirectes del projecte, sobre la població, la gea, la fauna, el sòl, la flora, la vegetació, l’aire, l’aigua, els factors climàtics, els paisatge i els béns…
-	no hi ha una relació detallada i valoració económica de les mesures previstes per eliminar, reduir o compensar els efectes ambientals negatius significatius…
-	no s’ha elaborat un resum de l’estudi ni conclusions serioses i objectives….
-	No s’ha elaborat un programa de vigilància ambiental…

Totes aquestes mancances detectades en la documentació exposada al públic, són legalment exigibles d’acord amb el que disposa l’article 2 del Decret 144/1988, de 7 d’abril, d’avaluació d’impacte ambiental, i normativa estatal i comunitaria en la que s’empara aquest Decret.

En conseqüència, al haver-se elaborat un estudi d’impacte ambiental d’un projecte de dessaladora “ITAM”, mancat del contingut mínim legalment exigible, hem d’afirmar que aquest ha incomplert i infringit el que estableixen l’article 2 del Decret 114/1988, i el mateix article 2 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de juny, i Directives Comunitaries, per la qual cosa, aquest estudi i el mateix projecte, hauran de ser declarats nuls de ple dret a l’empara de l’article 62 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre.

VUITENA.- L’AGÈNCIA CATALANA DE L’AIGUA, ESTÀ VULNERANT EL PRINCIPI DE PARTICIPACIÓ CIUTADANA ESTABLERT EN L’ARTICLE 105 DE LA CONSTITUCIÓ ESPANYOLA, AL EXPOSAR A INFORMACIÓ PÚBLICA DURANT 15 DIES, EL PROJECTE D’OBRA I ESTUDI D’IMPACTE AMBIENTAL DE LA DESSALADORA, “ITAM”.

L’Agència Catalana de l’Aigua, amb el seu anunci al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, núm. 3294, de 29 de desembre de 2000, i anterior anunci de 22 de desembre, sotmet a informació pública el projecte de l’ITAM i el seu estudi d’impacte ambiental, durant el termini de 15 dies.

En aquest sentit cal recordar que l’article 3 del Decret 114/1988, de 7 d’abril, d’impacte ambiental, en quan estableix l’obligació de sotmetre a informació pública els estudis d’impacte ambiental de determinats projectes, determina que el termini d’informació pública d’aquest serà de 30 dies.

Alhora, cal recordar el que estableix en relació als projectes d’obra, el mateix Decret Legislatiu 1/1990, de 12 de juliol, pel qual s’aprova la refosa de textos legals vigents en matèria urbanística a Catalunya, així com, per extensió, el Real Decreto Legislativo 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el cual se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de régimen local, o bien, articulo 15 de la Ley 7/1993, de 30 de setiembre, de carreteras… disposant-se un termini de 30 dies per a la informació pública d’aquests projectes d’obra.

Concretament, només s’ha exposat al públic, en fase d’informació púbica, un document únic, titulat “Projectes i expropiacions”, durant el termini de 15 dies, en els Ajuntaments afectats.

És per aquest motiu que, al haver-se reduït substancialment el termini d’informació pública del projecte i estudi d’impacte ambiental, ITAM, els avui sotasignants, s’han vist privats de conèixer el mateix i poder-lo examinar, i alhora, formular-hi al·legacions amb les garanties legalment exigibles, per la qual cosa, s’ens ha generat indefensió. 

Aquest fet, comporta la vulneració de la normativa esmentada, i de forma concreta, l’article 3 del Decret 114/1988, de 7 d’abril, i alhora, el mateix article 105 de la Constitució espanyola, en quan estableix el principi de participació ciutadana, que és plenament extensible en la tramitació de projectes públics.

NOVENA.- EL PROJECTE “d’ITAM” AL DELTA DE LA TORDERA, NO DETERMINA NI CONCRETA COM ES REALITZARAN LES CAPTACIONS D’AIGUA MARINA, NI TAMPOC, ESPECIFICA, SI AQUESTA AIGUA, ES CAPTARÀ DIRECTAMENT DEL MAR O DEL MATEIX AQÜÍFER SALINITZAT.

De l’examen del projecte presentat per l’Agència Catalana de l’Aigua, segueix sense concretar-se, quin serà l’origen de l’aigua tractada per la dessaladora. Es a dir, encara no es concreta si aquesta aigua salada que serà tractada, provindrà de mar o bé, serà captada del mateix aqüífer, en la seva connexió amb el mar mitjançant la zona deltaica.

A més, l’obscuritat del projecte augmenta, quan en el mateix es dibuiexen 16 captacions d’aigua salina, els quals, s’ubicaran a la zona deltaica, i que físicament encara es troben situats damunt de l’aqüífer de la Tordera.

En aquest sentit, demanem expressament que es clarifiqui quin serà l’origen de l’aigua que es vol tractar a la dessaladora, i alhora, expressem el nostre més enèrgic rebuig a que sigui captada l’aigua del mateix aqüífer, per quan, aquesta mesura, només contribuirà a augmentar la salinització de l’aqüífer amb l’augment de la intrussió marina.

En conseqüència, si l’origen de l’aigua que es vol tractar a la dessaladora, és aigua del mateix aqüífer que ha estat salinitzada, hem de dir, que aquest fet suposarà augmentar la problemàtica de la sobreexplotació de l’aqüífer, i alhora, contradir les mateixes actuacions de l’administració hidràulica, en matèria de captacions i aprofitaments d’aigua.

DESENA.- VULNERACIÓ DE L’ARTICLE 58.3 DE LA LLEI D’AIGÜES.

L’apartat tercer de l’article 58 de la Llei d’Agües, estableix una prelació d’usos de l’aigua, seguin una prioritat per a l’abastament de la població, usos agrícoles, i finalment, per ús industrial, i successivament.

En conseqüència, entenem que si existeix manca d’aigua, l’Agència Catalana de l’Aigua, hauria d’aplicar les mesures necessàries per respectar aquesta prelació d’usos, abans de realitzar qualsevol actuació, i en aquest sentit, s’hauria de restringir els aprofitaments d’aigües abusius, per part d’embotelladores i indústries, i redistribuir l’aigua de la Tordera de forma equitativa i igualitària.

Al mateix temps, hem de manifestar que el projecte de l’ACA, projecte proposat com a mesura de solució als problemes de sobreexplotació de la Tordera:

a)	Incompleix i vulnera el que estableix l’article 53 de la Llei d’Aigües 

- No s’acompleix amb el que fixa l’apartat 1 de l’article 53 de la Llei d’Aigües,  per quan no s’adapta la disponibilitat del recurs, (l’aigua del Riu Tordera), en concret de la mitja i baixa Tordera a la utilització coordinada dels aprofitaments existents, 

- No hi ha cap estudi, ni s’estudia quina utilització de cabdals del riu Tordera que ha  generat perjudicis als cabals de la mitja i baixa Tordera, d’acord amb la unitat de Conca, geogràfica i física.

- No s’analitzen els problemes que s’han ocasionat a la Conca del Riu Tordera i que deriven de la zona alta, la Capçalera: creixement urbanístic, empreses embotelladores, instal·lació d’indústries químiques i del ram tèxtil…

- No hi ha planificació ni racionalització de l’ús de l’aigua.

- No s’ha realitzat una correcta planificació i administració de cabdals d’aigua del Tordera, mitjançant el Pla Hidrològic, inventari d’extraccions i Pla d’aprofitaments.

b) Es basa en un Pla Hidrològic de les conques internes de Catalunya que és nul de ple dret,  per quan el moment d’establir l’ordre de preferència de concessions i aprofitaments d’aigües relatius a la Conca del Riu Tordera, aquesta modifica l’ordre de prelació d’usos d’aigües establert a l’article 58.3 de la Llei d’Aigües, motiu pel qual, al estar-se modificant per la via de fet una norma amb rang de llei, l’esmentada normativa del Pla Hidrològic vulnera el principi de jerarquia normativa, articles 9 i ss de la Constitució i articles 1.2 i ss del mateix Codi Civil.

ONZENA.- EL PROJECTE DE DESSALADORA A LA TORDERA, “ITAM”, ESTÀ SOBREDIMENSIONAT, I EL SEU COST, 4.915.497.431 PTES, ENCARA NO DISPOSA DE PARTIDA PRESUPOSTARIA.

1º.- L’ITAM, es una obra sobredimensionada, per quan calcula arribar a produïr en diferents fases, un total de 20hm3/any, quan, el dèficit hídric que pateix la Conca de la Tordera, està calculat en un total de 8hm3/any.

Aquest fet, no deixa de ser incomprensible i contradictori, i només pot obeir a una política de foment del consum de l’aigua, i l’increment descontrolat i negligent del desenvolupament urbanístic i industrial de la zona de la Conca de la Tordera.

2º.- El cost de l’obra i projecte de la dessaladora, encara no disposa de partida pressupostaria, i el seu finançament encara no està clar.

L’Administració catalana, afirma disposar de finançament estatal provinent del Plan Hidrológico Nacional, quan aquest Pla, encara no està aprovat, i tot just, està en fase d’avantprojecte.

El PHN només és un avantprojecte, i aquest, encara resta pendent de la seva tramitació i aprovació parlamentaria.

Per tant, la població de la zona, corre el perill d’haver de suportar una obra pública, el seu finançament, mitjançant un abusiu increment del rebut de l’aigua, fet totalment discriminatori pels ciutadans de la zona.

En conseqüència, d’acord amb el que s’ha analitzat, hem de manifestar que el projecte de dessaladora, ITAM, i la seva construcció, sense avaluar els problemes reals i globals que pateix tota la Conca de la Tordera, i amb les deficiències de que adoleix, només beneficia el consum de l’aigua i l’increment dels processos de creixement urbanístic, en definitiva, la no sostenibilitat del territori i els seus recursos, contravinguent els principis del desenvolupament sostenible; estalvi i eficiència en el consum i ús de l’aigua i dels recursos naturals.

Atès el que s’ha exposat, 

DEMANEN: Que es tingui per presentat aquest escrit, es serveixi admetre’l i en mèrits del seu contingut, s’acordi:

Primer.- Es tingui als sotasignants i al ........................................................................, com a parts personades, interessades i directament afectades pel “projecte d’obra per a la construcció de tractament d’aigua marina del delta de la Tordera, als termes municipals de Blanes, Malgrat de Mar, Tordera i Palafolls i de l’ampliació de la llista de béns i drets afectats per les obres”, així com estudi d’impacte ambiental, i licitació del projecte, i de tots aquells expedients i resolucions administratives, que directa o indirectament derivin del mateix, notificant-nos en al domicili identificat a l’encapçalament, totes les resolucions i actes administratius que es produeixin i dictin en el mateix.

Segon.- Tinguin per presentat en temps i forma escrit d’AL·LEGACIONS d’oposició contra el ““projecte d’obra per a la construcció de tractament d’aigua marina del delta de la Tordera, als termes municipals de Blanes, Malgrat de Mar, Tordera i Palafolls i de l’ampliació de la llista de béns i drets afectats per les obres”, exposat en fase d’informació pública i publicat en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya de 29 de desembre de 2000, amb núm. 3294, expedient administratiu que li dóna cobertura, i previs els tràmits oportuns, en base a l’article 62 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i procediment administratiu comú, es declari la seva nul·litat de ple dret de l’esmentat projecte de dessaladora “ITAM” promogut per l’Agència Catalana de l’Aigua, estudi d’impacte ambiental, i expedient administratiu que li dóna cobertura.

Tercer.- Simultàniament, a l’objecte de donar solució al problema de la sobreexplotació de l’aqüífer de la Tordera, problema que pateix tota la Conca de la Tordera, des de la seva capçalera fins el delta, es demana expressament a l’Agència Catalana de l’Aigua, que, acordi:

1r.- Com a solució real i global dels problemes que està patint l’aqüífer de la Conca del Riu Tordera, iniciar els tràmits corresponent per establir una moratòria en el creixement urbanístic previst en els municipis que s’abasteixen d’aquesta CONCA, moratòria en el creixement i expansió urbanística dels municipis de la conca; Blanes, Lloret de Mar, Tossa de Mar, Malgrat de Mar, Palafolls, Tordera, Hostalric, Sant Celoni, Breda, Arbúcies, Sta. Maria de Palautordera, St. Esteve de Palautordera., Gualba, Calella, Sant  Cebrià, Sant Pol de Mar, Arenys de Mar i Arenys de Munt , donat que la causa principal de la sobreexplotació de l’aqüífer que s’identifica per part de l’AGENCIA CATALANA DE L’AIGUA, és el creixement urbanístic que existeix. 

2n.- Iniciar els tràmits corresponents, per acomplir amb totes les obligacions legals que disposa la Llei d’Aigües, Decret 328/88 i Pla Hidrològic de les conques internes de Catalunya, analitzant i avaluant d’una forma unitària tota la CONCA DEL RIU TORDERA, a l’objecte de:

-	Constituir la corresponent COMUNITAT D’USUARIS DE TOTA LA CONCA DEL RIU TORDERA. (article 2 Decret 328/88)
-	Publicar i donar audiència de totes les sol·licituds de concessió d’aprofitaments d’aigües, d’aquesta Conca (article 4.1. Decret 328/88)
-	Respectar en l’atorgament concessions i autoritzacions administratives per a l’aprofitament d’aigües de la Conca, la prelació i ordre establerta en l’article 58 de la Llei d’Aigües (article 4.6. del Decret 328/88)
-	Elaborar un INVENTARI D’APROFITAMENTS.
-	Elaborar un PLA D’ORDENACIÓ D’EXTRACCIONS article 10 del Decret 328/88.
-	Elaborar el corresponent PLA HIDROLÒGIC DE TOTA LA CONCA DEL RIU TORDERA.
-	Complir i executar tot allò que preveuen els articles 27 i 28 del Pla aprovat pel Consell de Ministres mitjançant Reial Decret 1664/1998, de 24 de juliol.

Quart.- Simultàniament, tingui per instada la nul·litat de ple dret del Pla Hidrològic de les Conques Internes de Catalunya, per quan, a la Conca del Riu Tordera, no ha respectat la prelació i ordre establert en l’article 58.3. de la Llei d’Aigües, d’acord amb els motius exposats en el cos del present escrit. 

Signat,

Tordera, 17 de gener de 2001.

A l’ AGENCIA CATALANA DE l’AIGUA.
 DEPARTAMENT DE MEDI AMBIENT DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA
CARRER PROVENÇA NUM 204-208  / 
08036 BARCELONA